THE CONCEPT OF THE DEVELOPMENT OF ART AND INDUSTRIAL EDUCATION (BEGINNING OF THE XXI CENTURY)
DOI:
https://doi.org/10.32782/uad.2023.3.5Keywords:
artistic and industrial education, applied crafts, visual language, art history, cultural development, pedagogical conditionsAbstract
The article is devoted to the problems of the formation of the concept of the development of artistic and industrial education at the beginning of the XXI century. The problems of artistic and industrial education are actualized in the context of historical-cultural, socio-cultural, philosophical and artistic aspects of its formation, evolution and transformation. The purpose of the research is to theoretically substantiate and investigate the features, stages, processes and origins of the development of artistic and industrial education at the beginning of the XXI century. The theoretical and methodological basis of the study became the leading positions in the field of philosophy, pedagogy, aesthetics, art history, artistic and industrial education, aesthetic education and methods of teaching the basics of decorative and applied art, the work of scientists and researchers directly related to the decorative direction. The research uses general scientific methods of analysis, generalization and systematization of material, methods of interdisciplinary analysis, historical and cultural method, method of interpretation. Conclusions. Art and industrial education becomes the foundation of modern Ukrainian culture, transmits its inherent values, norms, ethical and aesthetic ideals, promotes the creative development of a person in the dynamic, multicultural world around him. The main vector of the modernization of professional education is the professionalization of traditional applied art by the means of science and education. A high-quality system of training specialists in the field of traditional arts and crafts does not require the sporadic opening of educational institutions, but the creation of a complex that unites educational institutions of a single profile on a systematic basis; availability of professional education for teachers, which also implies pedagogical literacy; availability of educational and methodical support of the educational process, a significant role in which belongs to museums, which function as «depots of teaching aids», exhibiting reference samples of handicraft industry and handicraft production.
References
Newman A., Herman Gary Schwarz and Ingrid Nielsen. The effects of employees’ creative selfefficacy on innovative behavior: The role of entrepreneurial leadership. Journal of Business Research.2018. № 89. рр. 1–9.
Близнюк М. М. Методична система навчання етнодизайну майбутніх художників декоративно-прикладного мистецтва на основі інформаційних технологій: автореф. дис. ... докт. пед. наук : 13.00.02. Київ, 2018. 40 с.
Загальна декларація ЮНЕСКО про культурне розмаїття прийнята 31 сесією Генеральної конференції ЮНЕСКО, Париж, 2001. URL.: http://www.un.org/russian/events/literacy/decl_diversity.pdf
Коберник О. М. Інноваційні педагогічні технології у трудовому навчанні. Тернопіль; Умань, 2007. 153 c.
Коновальчук І. І. Проєктні технології здійснення інноваційної освітньої діяльності. Проблеми освіти. 2017. Вип. 87. С. 133–139.
Луковська О. Арттекстиль. Інтеграція мистецтв. Каталог виставки. Київ: Майстер книг, 2020. 64 с.
Маньковська Р. В. Музеї України у суспільно-історичних викликах ХХ – початку ХХІ століть. Львів : Простір-М, 2016. 408 с.
Марченко А. В. Використання новітніх інформаційних засобів навчання у процесі підготовки студентів у галузі етнодизайну. Становлення і розвиток етнодизайну : український та європейський досвід: зб. наук. пр. Полтава: Полтавський літератор, 2012. С. 296–300.
Масол Л. М., Базелюк О. В., Комаровська О. А., Муромець В. Г., Рагозіна В. В. Мистецька освіта в Україні: розвиток творчого потенціалу в ХХІ столітті: Аналітична доповідь Київ: Аура Букс, 2012. 240 с. URL: http://lib.iitta.gov.ua/id/eprint/707897.
Прусак В. Становлення та розвиток дизайн-освіти в Україні (кінець ХХ – початок ХХІ). Вісник Львівської національної академії мистецтв. 2017. Вип. 31. С. 71–82.
Рисинець Н. О., Кобилянський О. В., Лісіца С., Пінаєва О. Ю. Впровадження технологій освітньої мнемотехніки в закладах вищої освіти. Особистісно-професійний розвиток майбутніх фахівців: діалог зі стейкхолдерами. Вінниця: ТОВ «Друк», 2021. С. 333–349.
Руденченко А. А. Теоретичні і методичні засади навчання етнодизайну студентів у вищих мистецьких навчальних закладах: дис. … д-ра пед. наук : 13.00.02. Київ, 2017. 428 с.
Тименко В. П. Початкова дизайн-освіта: теорія і практика формування конструктивних умінь особистості. Київ: Педагогічна думка, 2010. 380 с.
Усенко Н. О. Художнє життя України другої половини ХХ – початку ХХІ століття: дис. … канд. мистецтвознавства. Харків, 2015. 237 с.
Ханко О. В. МАНЕ-КАЦ Мане Лазарович. Енциклопедія сучасної України. Київ: Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2018. URL: https://esu.com.ua/article-65672.
Цвєткова Г. Інноваційність як принцип нового педагогічного мислення та шлях професійної самореалізації викладачів гуманітарних дисциплін. Вища освіта України. 2016. №1. С. 42–48.
Чебикін А. Художня освіта в Україні ХХІ століття (культуротворчий аспект). Діалог культур: Україна у світовому контексті. Художня освіта : зб. наук. праць. Льві : Світ, 2000. Вип. 5.
Шмагало Р. Мистецька освіта в Україні середини ХІХ – середини ХХ ст.: структурування, методологія, художні позиції. Львів: Українські технології, 2005. 528 с.
Ящук С. М. Розвиток творчого потенціалу учнів у процесі проєктно-технологічної діяльності. Рідна школа. 2004. №4. С. 9–11.